"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal
Uppsatsen bygger på en undersökning där ett eventuellt samband mellan svenskfödda lyssnares är upplevelse av vad som ett begripligt och lyssnarvänligt uttal hos andraspråkstalare, och durationen av de långa ljuden i betonade stavelser hos andraspråkstalare utreds. En lyssnargrupp bestående av 20 per...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Others |
Language: | Swedish |
Published: |
Högskolan Dalarna, Svenska som andraspråk
2013
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:du-13572 |
id |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-du-13572 |
---|---|
record_format |
oai_dc |
spelling |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-du-135722018-01-12T05:12:31Z"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttalsweEriksson, JohannaHögskolan Dalarna, Svenska som andraspråk2013uttalprosodikontrastiv längdlyssnarvänlighetbegriplighetSpecific LanguagesStudier av enskilda språkUppsatsen bygger på en undersökning där ett eventuellt samband mellan svenskfödda lyssnares är upplevelse av vad som ett begripligt och lyssnarvänligt uttal hos andraspråkstalare, och durationen av de långa ljuden i betonade stavelser hos andraspråkstalare utreds. En lyssnargrupp bestående av 20 personer med svenska som förstaspråk fick lyssna på inspelningar av 6 andraspråkstalare som utifrån en bild och tio stödord skapade en berättelse. Lyssnarna betygsatte sedan talarnas uttal på skala från 1 till 6 utifrån kriterierna begriplighet och lyssnarvänlighet, och vid sidan av betygen gav de även skriftliga kommentarer om var och en av de sex talarna. För att kunna bedöma och jämföra hur väl talarna lyckades realisera den komplementära längden användes talanalysprogrammet Praat. Undersökningen kan inte påvisa något samband mellan lyssnarnas betyg och talarnas förmåga att realisera den komplementära längden, men detta kan hänga samman med metodologiska problem. Lyssnarnas kommentarer visar emellertid på att flera talare lyssnar efter och värderar flyt högt och även att taltempot har en betydelse för upplevelsen av uttalet. Flyt definieras inte men ställt ofta i kontrast till ett hackigt uttal. Övriga faktorer som nämns i lyssnarnas kommentarer handlar ofta om segmentella och grammatiska faktorer och även om bland annat röststyrka och -kvalitet och om den berättartekniska förmågan. Student thesisinfo:eu-repo/semantics/bachelorThesistexthttp://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:du-13572application/pdfinfo:eu-repo/semantics/openAccess |
collection |
NDLTD |
language |
Swedish |
format |
Others
|
sources |
NDLTD |
topic |
uttal prosodi kontrastiv längd lyssnarvänlighet begriplighet Specific Languages Studier av enskilda språk |
spellingShingle |
uttal prosodi kontrastiv längd lyssnarvänlighet begriplighet Specific Languages Studier av enskilda språk Eriksson, Johanna "Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
description |
Uppsatsen bygger på en undersökning där ett eventuellt samband mellan svenskfödda lyssnares är upplevelse av vad som ett begripligt och lyssnarvänligt uttal hos andraspråkstalare, och durationen av de långa ljuden i betonade stavelser hos andraspråkstalare utreds. En lyssnargrupp bestående av 20 personer med svenska som förstaspråk fick lyssna på inspelningar av 6 andraspråkstalare som utifrån en bild och tio stödord skapade en berättelse. Lyssnarna betygsatte sedan talarnas uttal på skala från 1 till 6 utifrån kriterierna begriplighet och lyssnarvänlighet, och vid sidan av betygen gav de även skriftliga kommentarer om var och en av de sex talarna. För att kunna bedöma och jämföra hur väl talarna lyckades realisera den komplementära längden användes talanalysprogrammet Praat. Undersökningen kan inte påvisa något samband mellan lyssnarnas betyg och talarnas förmåga att realisera den komplementära längden, men detta kan hänga samman med metodologiska problem. Lyssnarnas kommentarer visar emellertid på att flera talare lyssnar efter och värderar flyt högt och även att taltempot har en betydelse för upplevelsen av uttalet. Flyt definieras inte men ställt ofta i kontrast till ett hackigt uttal. Övriga faktorer som nämns i lyssnarnas kommentarer handlar ofta om segmentella och grammatiska faktorer och även om bland annat röststyrka och -kvalitet och om den berättartekniska förmågan. |
author |
Eriksson, Johanna |
author_facet |
Eriksson, Johanna |
author_sort |
Eriksson, Johanna |
title |
"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
title_short |
"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
title_full |
"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
title_fullStr |
"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
title_full_unstemmed |
"Han låter svensk" : En undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
title_sort |
"han låter svensk" : en undersökning av svenskfödda lyssnares upplevelse av andraspråkstalares uttal |
publisher |
Högskolan Dalarna, Svenska som andraspråk |
publishDate |
2013 |
url |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:du-13572 |
work_keys_str_mv |
AT erikssonjohanna hanlatersvenskenundersokningavsvenskfoddalyssnaresupplevelseavandrasprakstalaresuttal |
_version_ |
1718606189216923648 |