Populistiska attityder i Europa Social Survey
Populistiska krafter blir allt mer inflytelserika runt om i västvärlden, populism inklusive alla dess olika inriktningar får ett allt större stöd hos befolkningen sedan början på 2000-talet. Denna uppsats undersöker fyra förklaringsfaktorer som främjar populistiska attityder hos individer...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Others |
Language: | Swedish |
Published: |
Högskolan i Halmstad, Akademin för lärande, humaniora och samhälle
2019
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-40789 |
id |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-hh-40789 |
---|---|
record_format |
oai_dc |
spelling |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-hh-407892019-10-28T22:26:53ZPopulistiska attityder i Europa Social SurveysweAvsharova, SabinaHögskolan i Halmstad, Akademin för lärande, humaniora och samhälle2019PopulismPolitical ScienceStatsvetenskapPopulistiska krafter blir allt mer inflytelserika runt om i västvärlden, populism inklusive alla dess olika inriktningar får ett allt större stöd hos befolkningen sedan början på 2000-talet. Denna uppsats undersöker fyra förklaringsfaktorer som främjar populistiska attityder hos individer som ingår i Europa Social Survey data. Dessa faktorer grundas i Ronald Inglehart och Pippa Norris förklaringsmodeller och skapar underlag för studiens hypoteser. För att genomföra detta tillämpas kvantitativ forskningsstrategi med en deduktiv ansats. Indikatorer i analysen är sekundärdata från ESS som används för att summera ett populismindex och finna förklaringsvariabler. Syftet är att med hjälp av multipel regressionsanalys framställa vilka förklaringsfaktorer har en påverkan på populistiska attityder samt påvisa ett signifikant samband. Analysen framställer hur populistiska attityder ser ut bland studiens inkluderade länder, samt påvisar ett samband mellan populismindexet och utvalda förklaringsfaktorer. Resultatet visar att fyra förklaringsfaktorer som har inkluderats i studien har effekt på individers mottaglighet för populistiska attityder. Följaktligen redogörs att om individen är missnöjd med livet i sin helhet eller med vårdtjänsterna som finns i respektive land, kan det leda till att den är mer mottaglig för populistiska attityder än om den har låg utbildningsnivå eller tillhör den äldre generationen. Det innebär att studiens hypoteser som avser missnöje och individens bakgrundsfaktorer stämmer överens med Ingleharts och Norris förklaringsmodeller. Student thesisinfo:eu-repo/semantics/bachelorThesistexthttp://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-40789Forskning i Halmstad, 1400-5409Sabina Avsharovaapplication/pdfinfo:eu-repo/semantics/openAccess |
collection |
NDLTD |
language |
Swedish |
format |
Others
|
sources |
NDLTD |
topic |
Populism Political Science Statsvetenskap |
spellingShingle |
Populism Political Science Statsvetenskap Avsharova, Sabina Populistiska attityder i Europa Social Survey |
description |
Populistiska krafter blir allt mer inflytelserika runt om i västvärlden, populism inklusive alla dess olika inriktningar får ett allt större stöd hos befolkningen sedan början på 2000-talet. Denna uppsats undersöker fyra förklaringsfaktorer som främjar populistiska attityder hos individer som ingår i Europa Social Survey data. Dessa faktorer grundas i Ronald Inglehart och Pippa Norris förklaringsmodeller och skapar underlag för studiens hypoteser. För att genomföra detta tillämpas kvantitativ forskningsstrategi med en deduktiv ansats. Indikatorer i analysen är sekundärdata från ESS som används för att summera ett populismindex och finna förklaringsvariabler. Syftet är att med hjälp av multipel regressionsanalys framställa vilka förklaringsfaktorer har en påverkan på populistiska attityder samt påvisa ett signifikant samband. Analysen framställer hur populistiska attityder ser ut bland studiens inkluderade länder, samt påvisar ett samband mellan populismindexet och utvalda förklaringsfaktorer. Resultatet visar att fyra förklaringsfaktorer som har inkluderats i studien har effekt på individers mottaglighet för populistiska attityder. Följaktligen redogörs att om individen är missnöjd med livet i sin helhet eller med vårdtjänsterna som finns i respektive land, kan det leda till att den är mer mottaglig för populistiska attityder än om den har låg utbildningsnivå eller tillhör den äldre generationen. Det innebär att studiens hypoteser som avser missnöje och individens bakgrundsfaktorer stämmer överens med Ingleharts och Norris förklaringsmodeller. |
author |
Avsharova, Sabina |
author_facet |
Avsharova, Sabina |
author_sort |
Avsharova, Sabina |
title |
Populistiska attityder i Europa Social Survey |
title_short |
Populistiska attityder i Europa Social Survey |
title_full |
Populistiska attityder i Europa Social Survey |
title_fullStr |
Populistiska attityder i Europa Social Survey |
title_full_unstemmed |
Populistiska attityder i Europa Social Survey |
title_sort |
populistiska attityder i europa social survey |
publisher |
Högskolan i Halmstad, Akademin för lärande, humaniora och samhälle |
publishDate |
2019 |
url |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:hh:diva-40789 |
work_keys_str_mv |
AT avsharovasabina populistiskaattityderieuropasocialsurvey |
_version_ |
1719280036460101632 |