Summary: | Posten är ett statligt bolag med runt 33 000 anställda och en omsättning på drygt 25 miljarder kronor. Varje dag sorteras runt 20 miljoner brev på tio terminaler. Huvuddelen av sorteringen görs maskinellt. För att säkra tillgängligheten i maskinerna finns därför reservdelslager på de tio terminalerna. Dessa lager försörjs främst från Postens centrallager för reservdelar i Stockholm, som i sin tur har kontakt med leverantörerna av reservdelarna. Då varje terminal är angelägen om att ha en hög tillgänglighet på sina maskiner har lagren blivit stora. De stora lagren ökar riskerna för inkurans, speciellt eftersom maskinerna uppdateras kontinuerligt finns det risk att delar inte längre kan användas. För att strukturera underhållet av maskinerna använder Posten sig av ett underhållssystem, där även lagerhanteringen sköts. I systemet finns beställningspunkter och orderkvantiteter inlagda, men de bygger ofta på känsla och efterföljs inte. Tillsammans med minskande brevvolymer är detta ett problem som har lett till att Posten behöver sänka sina kostnader för lagringen av reservdelar. Studiens syfte blev därmed att sänka kostnaderna för lagringen av reservdelar utan att försämra servicen. Intervjuer genomfördes med anställda inom Posten på olika positioner och terminaler för att ta fram viktiga faktorer. Dessa faktorer har sedan utvecklats till tre scenarier. Scenario 1 består av två delar, nämligen just-in-time av planerat underhåll och dagliga leveranser. Scenario 2 tar upp en flytt av centrallagret till Arlanda och scenario 3 en flytt av centrallagret till den befintliga brevterminalen i Årsta. Kostnaderna kartlagdes för nuläget och de tre scenarierna. Kostnaderna visade på att alla scenarier skulle leda till lägre kostnader än nuläget. Båda delarna i scenario 1 gav stora sänkningar av kostnaden mot nuläget, vilket även scenario 3 visade på. Scenario 2 visade en obetydlig sänkning av kostnaderna.
|