Studieavbrott - ett val eller en konsekvens?
Då rikstäckande registerstudier visar att en femtedel av studerande i den kommunala vuxenutbildningen avbryter sina studier, men att det samtidigt saknas kunskap om orsakerna, är syftet med denna fallstudie att undersöka orsakerna bakom studieavbrott och hur avbrotten skulle kunna undvikas, för att...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Others |
Language: | Swedish |
Published: |
Malmö universitet, Fakulteten för lärande och samhälle (LS)
2020
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-32422 |
id |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-mau-32422 |
---|---|
record_format |
oai_dc |
spelling |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-mau-324222020-11-05T05:28:34ZStudieavbrott - ett val eller en konsekvens?sweSelman, HandeMalmö universitet, Fakulteten för lärande och samhälle (LS)Malmö universitet/Lärande och samhälle2020Social SciencesSamhällsvetenskapDå rikstäckande registerstudier visar att en femtedel av studerande i den kommunala vuxenutbildningen avbryter sina studier, men att det samtidigt saknas kunskap om orsakerna, är syftet med denna fallstudie att undersöka orsakerna bakom studieavbrott och hur avbrotten skulle kunna undvikas, för att få mer information om hur elever kan stödjas. Undersökningen består av 28 telefonintervjuer av elever som studerar samma ämne på grundläggande nivå. Intervjuresultaten sattes i perspektiv till push out, pull out och fall out-teori i syfte att synliggöra avbrottsmekanismer. Resultatet visar det finns diskrepanser kring respondenternas verbala motiveringar och den egentliga orsaksmekanismen. Strax under 50% av de motiveringar till avbrott som uppges, ligger utanför utbildningsinstansens domän, såsom familje- och relationsrelaterade orsaker och arbete eller inkomstskäl, medan intervjuresultatet i förhållande till det teoretiska ramverket visar att 25 av 28 avbrottsutsagor faktiskt bottnade i andra djupare orsaker (ingen eller låg utbildningsbakgrund, svårigheter att tillgodogöra sig kursinnehåll, svårt att närvara etc.) som skulle kunna påverkas av utbildningsinstansen genom flexiblare utbud/kursupplägg/schema och utökat stöd, då underliggande avbrottsfaktorer kategoriserats som push out eller fall out. Att därför betrakta studieavbrottsorsaker som ett hierarkiskt system bestående av symptom, problem och kärnproblem är av vikt för att kunna kartlägga de faktiska avbrottsorsakerna. Därmed skulle avbrotten kunna förebyggas strukturellt genom organisatoriska förändringar i kursutbud och kursupplägg, samt resurstilldelning till studievägledningen för kartläggning, tidig vägledning, studieplanering, fullgod information om vad studierna på respektive nivå innebär och tillgänglighet, i synnerhet riktat mot riskgrupper och situationer där tidigare avbrott förekommit. Student thesisinfo:eu-repo/semantics/bachelorThesistexthttp://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-32422Local 32700application/pdfinfo:eu-repo/semantics/openAccess |
collection |
NDLTD |
language |
Swedish |
format |
Others
|
sources |
NDLTD |
topic |
Social Sciences Samhällsvetenskap |
spellingShingle |
Social Sciences Samhällsvetenskap Selman, Hande Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
description |
Då rikstäckande registerstudier visar att en femtedel av studerande i den kommunala vuxenutbildningen avbryter sina studier, men att det samtidigt saknas kunskap om orsakerna, är syftet med denna fallstudie att undersöka orsakerna bakom studieavbrott och hur avbrotten skulle kunna undvikas, för att få mer information om hur elever kan stödjas. Undersökningen består av 28 telefonintervjuer av elever som studerar samma ämne på grundläggande nivå. Intervjuresultaten sattes i perspektiv till push out, pull out och fall out-teori i syfte att synliggöra avbrottsmekanismer. Resultatet visar det finns diskrepanser kring respondenternas verbala motiveringar och den egentliga orsaksmekanismen. Strax under 50% av de motiveringar till avbrott som uppges, ligger utanför utbildningsinstansens domän, såsom familje- och relationsrelaterade orsaker och arbete eller inkomstskäl, medan intervjuresultatet i förhållande till det teoretiska ramverket visar att 25 av 28 avbrottsutsagor faktiskt bottnade i andra djupare orsaker (ingen eller låg utbildningsbakgrund, svårigheter att tillgodogöra sig kursinnehåll, svårt att närvara etc.) som skulle kunna påverkas av utbildningsinstansen genom flexiblare utbud/kursupplägg/schema och utökat stöd, då underliggande avbrottsfaktorer kategoriserats som push out eller fall out. Att därför betrakta studieavbrottsorsaker som ett hierarkiskt system bestående av symptom, problem och kärnproblem är av vikt för att kunna kartlägga de faktiska avbrottsorsakerna. Därmed skulle avbrotten kunna förebyggas strukturellt genom organisatoriska förändringar i kursutbud och kursupplägg, samt resurstilldelning till studievägledningen för kartläggning, tidig vägledning, studieplanering, fullgod information om vad studierna på respektive nivå innebär och tillgänglighet, i synnerhet riktat mot riskgrupper och situationer där tidigare avbrott förekommit. |
author |
Selman, Hande |
author_facet |
Selman, Hande |
author_sort |
Selman, Hande |
title |
Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
title_short |
Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
title_full |
Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
title_fullStr |
Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
title_full_unstemmed |
Studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
title_sort |
studieavbrott - ett val eller en konsekvens? |
publisher |
Malmö universitet, Fakulteten för lärande och samhälle (LS) |
publishDate |
2020 |
url |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:mau:diva-32422 |
work_keys_str_mv |
AT selmanhande studieavbrottettvalellerenkonsekvens |
_version_ |
1719355394522873856 |