Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument
Detta arbete behandlar kreativitetsbegreppet i styrdokumenten med fokus på matematik och slöjd. Syftet är att undersöka om samma definition och tillämpning av kreativitet finns i de båda ämnena. Det görs med hjälp utav begreppsanalys och diskursanalytiska verktyg, så som jämförelse av modalitetsmark...
Main Author: | |
---|---|
Format: | Others |
Language: | Swedish |
Published: |
Umeå universitet, Institutionen för estetiska ämnen i lärarutbildningen
2013
|
Subjects: | |
Online Access: | http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-73297 |
id |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-umu-73297 |
---|---|
record_format |
oai_dc |
spelling |
ndltd-UPSALLA1-oai-DiVA.org-umu-732972014-01-29T04:42:40ZKreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokumentsweHåkansson, DesiréeUmeå universitet, Institutionen för estetiska ämnen i lärarutbildningen2013kreativmodalitetmodalitetsmarkörerbegreppsanalyskunskapsformDetta arbete behandlar kreativitetsbegreppet i styrdokumenten med fokus på matematik och slöjd. Syftet är att undersöka om samma definition och tillämpning av kreativitet finns i de båda ämnena. Det görs med hjälp utav begreppsanalys och diskursanalytiska verktyg, så som jämförelse av modalitetsmarkörer och analys av kunskapsformer. De texter som använts till analysen är förutom läroplan och respektive kursplan för grundskolan även de kommentarmaterial som följer med kursplanerna samt de nationella utvärderingarna som gjordes för matematik och slöjd 2003. Ur diskursanalysen framgick att matematik och slöjd i avseende av begreppet kreativitet tillhör två olika diskurser både när det gäller kreativitetsbegreppet och kunskapssyn och att det råder en hegemoni inom matematik som inte går att finna inom slöjd. Det framkom också att kreativitet med stor sannolikhet är en flytande signifikant som också bekräftar de separata diskurserna för matematik och slöjd. En viktig slutsats är att styrdokumenten bör ha en uttalad definition för begreppet kreativitet redan i läroplanen för att få en likvärdig elevbedömning inte bara mellan olika skolor utan också mellan ämnen. Samt att samhällets och synnerligen skolvärldens kunskapssyn bör vidgas från vetenskap-teoretisk kunskap till andra kunskapsformer så som praktisk-produktiv kunskap och vad Aristoteles kallar praktisk klokhet. Student thesisinfo:eu-repo/semantics/bachelorThesistexthttp://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-73297application/pdfinfo:eu-repo/semantics/openAccess |
collection |
NDLTD |
language |
Swedish |
format |
Others
|
sources |
NDLTD |
topic |
kreativ modalitet modalitetsmarkörer begreppsanalys kunskapsform |
spellingShingle |
kreativ modalitet modalitetsmarkörer begreppsanalys kunskapsform Håkansson, Desirée Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
description |
Detta arbete behandlar kreativitetsbegreppet i styrdokumenten med fokus på matematik och slöjd. Syftet är att undersöka om samma definition och tillämpning av kreativitet finns i de båda ämnena. Det görs med hjälp utav begreppsanalys och diskursanalytiska verktyg, så som jämförelse av modalitetsmarkörer och analys av kunskapsformer. De texter som använts till analysen är förutom läroplan och respektive kursplan för grundskolan även de kommentarmaterial som följer med kursplanerna samt de nationella utvärderingarna som gjordes för matematik och slöjd 2003. Ur diskursanalysen framgick att matematik och slöjd i avseende av begreppet kreativitet tillhör två olika diskurser både när det gäller kreativitetsbegreppet och kunskapssyn och att det råder en hegemoni inom matematik som inte går att finna inom slöjd. Det framkom också att kreativitet med stor sannolikhet är en flytande signifikant som också bekräftar de separata diskurserna för matematik och slöjd. En viktig slutsats är att styrdokumenten bör ha en uttalad definition för begreppet kreativitet redan i läroplanen för att få en likvärdig elevbedömning inte bara mellan olika skolor utan också mellan ämnen. Samt att samhällets och synnerligen skolvärldens kunskapssyn bör vidgas från vetenskap-teoretisk kunskap till andra kunskapsformer så som praktisk-produktiv kunskap och vad Aristoteles kallar praktisk klokhet. |
author |
Håkansson, Desirée |
author_facet |
Håkansson, Desirée |
author_sort |
Håkansson, Desirée |
title |
Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
title_short |
Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
title_full |
Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
title_fullStr |
Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
title_full_unstemmed |
Kreativitet i Slöjd och Matematik : En diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
title_sort |
kreativitet i slöjd och matematik : en diskursanalys om kreativitetsbegreppet i skolans styrdokument |
publisher |
Umeå universitet, Institutionen för estetiska ämnen i lärarutbildningen |
publishDate |
2013 |
url |
http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-73297 |
work_keys_str_mv |
AT hakanssondesiree kreativitetislojdochmatematikendiskursanalysomkreativitetsbegreppetiskolansstyrdokument |
_version_ |
1716628254555635712 |