Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul
Uurimuse eesmärk on longituuduuringule tuginedes kirjeldada gümnaasiumiõpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse kujunemise protsessi dünaamikat. Töös kasutatud originaalinstrument koosneb neljast osast: neljast kontekstipõhisest ülesandest, teaduse olemuse ja enesehinnangu küsimustikest ning mõistekaa...
Main Authors: | , , , , |
---|---|
Format: | Article |
Language: | English |
Published: |
University of Tartu Press
2017-04-01
|
Series: | Eesti Haridusteaduste Ajakiri |
Subjects: | |
Online Access: | https://ojs.utlib.ee/index.php/EHA/article/view/13405 |
id |
doaj-67170f78b3374c57ad6b59e05dce1288 |
---|---|
record_format |
Article |
spelling |
doaj-67170f78b3374c57ad6b59e05dce12882020-11-25T02:51:47ZengUniversity of Tartu PressEesti Haridusteaduste Ajakiri2346-562X2017-04-015110.12697/eha.2017.5.1.03Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksulMiia RannikmäeRegina SoobardPriit ReiskaArne RannikmäeJack Holbrook Uurimuse eesmärk on longituuduuringule tuginedes kirjeldada gümnaasiumiõpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse kujunemise protsessi dünaamikat. Töös kasutatud originaalinstrument koosneb neljast osast: neljast kontekstipõhisest ülesandest, teaduse olemuse ja enesehinnangu küsimustikest ning mõistekaardist. Representatiivse valimiga uuringus osalesid õpilased 42 koolist. Uurimistulemustest ilmneb, et õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tase kasvab gümnaasiumi jooksul minimaalselt. Õpilaste tulemused 10. ja 12. klassis on sarnased nii aineteadmiste reprodutseerimises, kõrgemat järku kognitiivsetes oskustes, teaduse olemuse mõistmises, enesehinnangus ja ka mõistekaardi kasutamises. Seega, kuigi õppekava on kompetentsuspõhine, näitavad uurimistulemused, et õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse taseme muutus tuleneb pigem aineteadmiste juurdekasvust kui muudest komponentidest. Seetõttu on vaja alustada hariduspoliitilist diskussiooni loodusteaduslike õppeainete õpetamise nüüdisajastamiseks. Summary https://ojs.utlib.ee/index.php/EHA/article/view/13405loodusteaduslik kirjaoskuskontekstipõhine hindaminemõistekaardi meetodteaduse olemus |
collection |
DOAJ |
language |
English |
format |
Article |
sources |
DOAJ |
author |
Miia Rannikmäe Regina Soobard Priit Reiska Arne Rannikmäe Jack Holbrook |
spellingShingle |
Miia Rannikmäe Regina Soobard Priit Reiska Arne Rannikmäe Jack Holbrook Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul Eesti Haridusteaduste Ajakiri loodusteaduslik kirjaoskus kontekstipõhine hindamine mõistekaardi meetod teaduse olemus |
author_facet |
Miia Rannikmäe Regina Soobard Priit Reiska Arne Rannikmäe Jack Holbrook |
author_sort |
Miia Rannikmäe |
title |
Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
title_short |
Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
title_full |
Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
title_fullStr |
Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
title_full_unstemmed |
Õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
title_sort |
õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tasemete muutus gümnaasiumiõpingute jooksul |
publisher |
University of Tartu Press |
series |
Eesti Haridusteaduste Ajakiri |
issn |
2346-562X |
publishDate |
2017-04-01 |
description |
Uurimuse eesmärk on longituuduuringule tuginedes kirjeldada gümnaasiumiõpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse kujunemise protsessi dünaamikat. Töös kasutatud originaalinstrument koosneb neljast osast: neljast kontekstipõhisest ülesandest, teaduse olemuse ja enesehinnangu küsimustikest ning mõistekaardist. Representatiivse valimiga uuringus osalesid õpilased 42 koolist. Uurimistulemustest ilmneb, et õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse tase kasvab gümnaasiumi jooksul minimaalselt. Õpilaste tulemused 10. ja 12. klassis on sarnased nii aineteadmiste reprodutseerimises, kõrgemat järku kognitiivsetes oskustes, teaduse olemuse mõistmises, enesehinnangus ja ka mõistekaardi kasutamises. Seega, kuigi õppekava on kompetentsuspõhine, näitavad uurimistulemused, et õpilaste loodusteadusliku kirjaoskuse taseme muutus tuleneb pigem aineteadmiste juurdekasvust kui muudest komponentidest. Seetõttu on vaja alustada hariduspoliitilist diskussiooni loodusteaduslike õppeainete õpetamise nüüdisajastamiseks.
Summary
|
topic |
loodusteaduslik kirjaoskus kontekstipõhine hindamine mõistekaardi meetod teaduse olemus |
url |
https://ojs.utlib.ee/index.php/EHA/article/view/13405 |
work_keys_str_mv |
AT miiarannikmae opilasteloodusteaduslikukirjaoskusetasemetemuutusgumnaasiumiopingutejooksul AT reginasoobard opilasteloodusteaduslikukirjaoskusetasemetemuutusgumnaasiumiopingutejooksul AT priitreiska opilasteloodusteaduslikukirjaoskusetasemetemuutusgumnaasiumiopingutejooksul AT arnerannikmae opilasteloodusteaduslikukirjaoskusetasemetemuutusgumnaasiumiopingutejooksul AT jackholbrook opilasteloodusteaduslikukirjaoskusetasemetemuutusgumnaasiumiopingutejooksul |
_version_ |
1724733364072611840 |